Калудјеровић ће представити своју визуелно-звучну инсталацију „Conversations WМW“, у чијем су средишту деца из Србије, Русије, Аустрије, Азербејџана, Израела и Ирана.
Етнографски музеј припада Музеју историје уметности у Бечу, најзначајнијој националној установи аустријске престонице. Неколико година је трајало реновирање здања овог музеја, а свечано отварање обновљене зграде заказано је за 25. октобар.
![Дејан Калудјеровић, просторна инсталација - алфабет коцке Дејан Калудјеровић, просторна инсталација - алфабет коцке - Sputnik Србија](https://cdn1.img.sputnikportal.rs/img/111040/98/1110409806_0:0:940:680_600x0_80_0_0_871a6faa823e3d328a5f49bf5e338073.jpg)
„Музеј ће представити 14 изложби своје колекције, као и четири самосталне изложбе савремених уметника, међу којима сам и ја“, навео је Калудјеровић, који је ових дана номинован и за престижно признање „Mumok — Kapsch Contemporary Art Аward 2017“
Посетиоци Калудјеровићеве изложбе, која ће бити отворена све до краја 2018. године, биће у прилици да слушају разговор осамнаесторо деце на разним језицима о разним друштвеним и политичким темама.
Реч је о деци узраста од седам до једанаест година која разговарају о томе шта је страх, чега се плаше, ко су терористи, ко су политичари, како виде странце, шта и кога воле, шта им значи новац, шта значи бити богат и сиромашан.
Деца из свих шест земаља припадају разним друштвеним слојевима, што у великој мери одређује и њихове одговоре, напомиње аутор, додајући да он као уметник само бележи дечји поглед на свет, док је посетиоцима препуштено да из онога што чују извлаче закључке.
![Дејан Калудјеровић, просторна инсталација - кутија с песком Дејан Калудјеровић, просторна инсталација - кутија с песком - Sputnik Србија](https://cdn1.img.sputnikportal.rs/img/111040/99/1110409968_0:0:940:680_600x0_80_0_0_c960e80d7ba064ad0548dad2b09c79c6.jpg)
Ову 18-каналну звучну инсталацију, која се емитује преко звучника, прати и визуелна, просторна инсталација која подсећа на дечје игралиште, с тим што сваки њен елемент симболизује одређену земљу, представљајући ауторову личну интерпретацију друштва којем деца припадају.
Елементи изложбе која ће бити представљена у Бечу настајали су током протекле четири године. Аутор је у свакој од земаља представљао инсталације посвећене деци из те средине.
„Прва верзија била је руска. Радио сам је у Владикавказу, главном граду покрајине Северна Осетија, у чијем се граду Беслану 2004. године догодио терористички напад у школи. Иако сам тамо боравио десет година након ове трагедије, и даље се осећају њене последице. Због тога сам за свој визуелни приказ ове средине одабрао школску таблу коју сам осликао дечјом игром ’школица‘”, објашњава аутор.
Српска верзија инсталације, под називом „Кликери“, састављена је од 30.777 стаклених кликера.
„Како интерпретирати српско друштво? Покушао сам да кроз минимални естетски израз, уз помоћ круга испуњеног кликерима представим српско друштво које се у последњих 25-35 година врти по зачараном кругу… То може бити и црна рупа која гута човека, свако то може да интерпретира како жели. То је, међутим, и један веома леп цртеж на поду галерије који рефлектује светлост“, наводи Калудјеровић.
Азербејџан је представљен алфабет коцкама, осликаним орнаментима који су инспирисани руским и азербејџанским фолклором. Слова на коцкама преузета су из руског, азербејџанског и лезгија, пошто се, како објашњава аутор, друштвени статус у овој земљи може одредити и на основу језика којим људи говоре.
![Дејан Калудјеровић, просторна инсталација - Микадо Дејан Калудјеровић, просторна инсталација - Микадо - Sputnik Србија](https://cdn1.img.sputnikportal.rs/img/111040/98/1110409899_0:0:940:680_600x0_80_0_0_b148f614ed14a6a5c640e45fb5e2c75f.jpg)
„Азербејџан је бивша земља Совјетског Савеза, води је једна породица која држи све у земљи. Веома су богати захваљујући нафти. Чак и центар који ме је позвао да радим изложбу води нећака председника“, наводи Калудјеровић.
Према његовим речима, Азербејџан има снажну потребу да се свету представи као модерна, демократска држава, а један од начина да се промовише јесте и савремена уметност.
„Нисам правио никакве компромисе у свом раду, тако да су тек после отварања изложбе схватили политичку проблематичност мог рада и имали су проблем због тога, али мени је било драго“, наводи аутор уз смех.
Просторну инсталацију посвећену Ирану чини огромна дрвена кутија с песком, поетичан материјал који, како објашњава аутор, симболише слободу, али је та слобода ограничена оквиром.
Калудјеровић Аустријанце види као људе који су увек дипломатични, што га је асоцирало на микадо, док је израелско друштво представљено бетонским макетама улаза у атомска склоништа, на којима деца исписују графите или се спуштају скејтбордовима низ њихове падине.
У бечком музеју, на простору од око 200 квадрата, биће представљено обједињено дечје игралиште, састављено од свих ових елемената, а посетиоци ће током боравка у галеријском простору преко звучника моћи да слушају дечји разговор, уз пројектоване титлове на енглеском и немачком језику.
Дејан Калудјеровић студирао је на Академији примењених уметности у Бечу, у класи Ервина Вурма, а основне и мастер студије визуелних уметности завршио је на ликовној академији у Београду. За достигнућа у области визуелних уметности проглашен је почасним грађанином Аустрије.
Од почетка каријере, раних двехиљадитих у Београду, Калудјеровић истражује везу конзумеризма и детињства. Његови радови су уврштени у бројне приватне и јавне колекције, међу којима су збирке Музеја савремене уметности у Бечу и Музеја модерне уметности у Салцбургу, колекција Октобарског салона, збирка Музеја града Београда, колекције Јарата – Центра за савремену уметност у Бакуу, Националног музеја у Владикавказу у Северној Осетији и друге.
Излагао је групно и самостално у бројним градовима Европе, САД, Аустралије и Азије и добитник је бројних домаћих и међународних признања за визуелно стваралаштво.